Az 1970-es évek derekán járó Munira Szubasics 29 éve elvesztette a férjét, a legkisebb fiát és több tucat férfi hozzátartozóját. Azóta küzd ádázan az igazságért, a szavai pedig kijózanítóak. A népírtás politikája és a háborús bűnök dicsőítése szerinte változatlanul folytatódik, és ennek véget kell vetni Bosznia-Hercegovina polarizált szegletében.
Ennek érdekében terjesztett be Németország és Ruanda határozati javaslatot, amely a holokauszthoz és a tuszik megtizedeléséhez hasonlóan népirtásnak minősíti az 1995-ös srebrenicai tömeggyilkosságot, kezdetének napját, július 11-ét pedig emléknapnak nyilvánítja.
Milorad Dodik, a boszniai szerbek vezetője az utóbbi időben még hevesebben tagadja a népírtást, a hozzá kapcsolódó tényeket pedig „hazugságnak” és „manipulációnak” nevezte.
Az ENSZ-határozat elfogadása esetén a boszniai Szerb Köztársaság kilép az államszövetség döntési folyamatából – fenyegetett Dodik, aki Vlagyimir Putyin orosz elnök támogatását élvezi.
„Amennyiben Dodik bejelenti az elszakadást, egy órán belül kitörne a háború” – figyelmeztetett egyik, az alkotmány alapján kinevezett bosnyák helyettese, Camil Durakovic, aki a megosztottság politikájának deklarált ellenfele.
Bosznia-Hercegovina változatlanul a Nyugat-Balkán legsérülékenyebb állama, amely a három évtizede pusztító háború óta a legsúlyosabb válságát éli át annak ellenére, hogy a daytoni megállapodás alapján a boszniai Szerb Köztársaság kiterjedt autonómiát kapott.
Tiltakozó nagygyűlést szerveznek
Egyesek szerint a politikai nyomás alatt álló Dodik csak engedményeket próbál kicsikarni Európától és az Egyesült Államoktól. Washington
A teljes cikk megtekintéséhez és tovább olvasásához KATTINTSON IDE!
*Tisztelt Olvasó! Amennyiben a cikk tartalma módosult vagy sértő elemeket tartalmaz, kérjük jelezze számunkra info@net-front.hu e-mail címen!